Појам+интернета

=Појам интернета=

**Интернет** је глобална рачунарска мрежа. Пре свега, појам интернет значи мрежа унутар мреже, или интерна конекција између више рачунара. Структурно постоје мале мреже које се међусобно везују, и тиме чине ову структуру. Интернет се све више назива глобалном мрежом информација (велика интернационална-глобална база података). Број рачунара на интернету се тренутно процењује на око 150.000.000. Количина информација коју ти сервери поседују је огромна, и тешко је проценити и приказати реално колика је она заиста. // Извор [|Википедија] //


 * Визуелизација различитих рута саобраћаја на делу интернета је на [|слици]. **

Историја
Већ од првих дана па све до данас, Интернет је прославио много „рођендана“, али који је прави тешко ће се сложити и најбољи познаваоци историје информатике. Неки тврде како је то [|1961]. кад је др. [|Леонард Клајнрок] на универзитету [|MIT] први пут објавио рад о //[|packet-swiching]// технологији. Неки наводе [|1969]. годину као годину рођења Интернета јер је тада Министарство одбране [|САД]-а одабрало //Advanced Research Project Agency Network//, познатију као [|АРПАНЕТ], за истраживање и развој комуникација и командне мреже која ће преживети нуклеарни напад. Седамдесете године донеле су неколико веома важних открића која су обележила развој Интернета каквог данас знамо, а потом се догодило и одвајање АRPАNЕТ-а из војног експеримента у јавни истраживачки пројект. Вероватно је најважнији тренутак био [|1983]. кад је тадашња мрежа прешла са [|NCP]-а (//Network Control Protocol//) на [|TCP/IP] (//Transmission Control Protocol / Internet Protocol//), што је значило прелазак на технологију каква се и данас користи. Протоколи су [|стандарди] који омогућавају комуникацију [|рачунара] путем мреже, а [|1983]. године мање од 1000 рачунара је било спојено са АРПАНЕТ користећи релативно примитивни Нетворк Контрол Протокол, који је упркос многим ограничењима, био употребљив у малим [|мрежама], и није био довољно флексибилан за ширу употребу. Како се АРПАНЕТ експоненцијално повећавао, видело се како је потребан општији приступ комуникационом протоколу како би могли бити удовољени све већи захтеви и стварана све компликованија мрежа рачунара. [|Винтон Церф] који је са [|Робертом Каном] створио [|TCP/IP] протокол, једном је рекао:

Створили смо протокол који ће се користити и у великом мрежама с великом бројем рачунара, протокол који ће носити Интернет будућности, што је значило да мора бити флексибилан како би различите мреже могле функционисати у заједничком окружењу.

Наиме већ је тада било јасно како ће Интернет бити велика мрежа састављена од великог броја мањих мрежа. Али тада је прелаз на TCP/IP био контраверзан: неки делови информатичке заједнице желели су прихватање других стандарда, а највише се помињао [|Open System Interconection Protocol]. АРПАНЕТ је пре службеног прелаза на TCP/IP у неколико наврата искључио [|NCP] [|пренос података] како би уверио „//неверне томе//“ да се NCP може искључити по жељи. Винтон Церф и Роберт Кан почели су рад на новом протоколу пуно пре [|1983]. године, тачно 10 година раније јавила се идеја о новом протоколу, а следећих година су се развијали и усавршавали детаљи протокола који ће променити историју. Имплементација TCP/IP-а у тадашње време и оперативне системе трајала је скоро 5 година, док је на АРПАНЕТ било спојено око 400 рачунара. Ситуацију је поједноставио детаљ што су многи рачунари користили //Packet Radio// и //Packet Satellite// које су већ неколико година радиле са TCP/IP протоколом. 

Интернет у Србији
Интернет у Југославији (Србији) појавио се у фебруару 1996. године када је национална академска мрежа преко [|провајдера] BeoTelNet-а спојена на Интернет. Исте године почињу с радом први домаћи комерцијални провајдери. Тренутно у Србији преко 1.600.000 људи користи Интернет. Према информацијама из [|Телекома], већина рачунара у Србији (600.000) још увек се на Интернет позвезује путем телефонске линије - тзв. "Дајл Ап" ([|Dial Up]) приступ, путем [|кабловског Интернета] на светску мрежу се повезује око 80.000 корисника, преко [|АДСЛ]-а око 90.000, а преко [|бежичног интернета] око 10.000 корисника. Примена нових технологија и повећање капацитета у сферама АДСЛа и кабловског Интернета, као и спорадично снижавање цена учинили су [|широкопојасну] ([|енг]. broadband) везу доступнијом и траженијом, те је с тога приметан месечни раст АДСЛ корисника који износи око 20% месечно, као и раст корисника кабловског Интернета око 15% месечно.

Извор [|Википедија] Ресурси на српском на Википедији

 * [|Интернет сервиси]
 * [|Развој интернет софтвера]
 * [|Хтмл]
 * [|Веб дизајн]
 * [|Интернет маркетинг]
 * [|Интернет претраживач]
 * [|Виртуална приватна мрежа]
 * [|Приступ Интернету]

Корисни линкови

 * [|Регистар .rs домена]
 * [|Погодак!] српски интернет претраживач.
 * [|Крстарица] Интернет портал
 * [|Развој Интернета у Југославији.]
 * [|Нацрт развоја Телекомуникација у Србији и Црној Гори.]


 * Појам интернета
 * Појам блога
 * Појам социјалне мреже
 * Веб сервиси специјализовани за публиковање мултимедијалних садржаја на интернету
 * Појам викија


 * [|Блог ОШ ХРШ на Гуглу]
 * [|Социјална мрежа ОШ ХРШ>]
 * [|Публиковане PPT презентација ОШ ХРШ путем MyPlick сервиса]
 * [|Публиковане PPT презентација ОШ ХРШ путем SlideShare сервиса]
 * [|Албуми са фотографијама ОШ ХРШ на flickr-у]
 * [|Албуми са фотографијама ОШ ХРШ на picasaweb-у]
 * [|Гугл група]
 * [|Видео издаваштво ОШ ХРШ (YouTube)]