Извод+из+ПРАВИЛНИКА+О+НАСТАВНОМ+ПРОГРАМУ+ЗА+ШЕСТИ+РАЗРЕД+ОСНОВНОГ+ОБРАЗОВАЊА+И+ВАСПИТАЊА

=//ИНФОРМАТИКА И РАЧУНАРСТВО//= ====Извод из ПРАВИЛНИКА  О НАСТАВНОМ ПРОГРАМУ ЗА ШЕСТИ РАЗРЕД ====

ОСНОВНОГ ОБРАЗОВАЊА И ВАСПИТАЊА ("Сл. гласник РС - Просветни гласник", бр. 5/2008)
//(1 час недељно, 36 часова годишње)// //Циљ и задаци// //Задаци образовно-васпитног рада:// //- упознавање основних појмова из информатике и рачунарства;// //- развијање интересовања за примену рачунара у свакодневном животу и раду;// //- подстицање креативног рада са рачунаром;// //- оспособљавање за рад на рачунару.// //Оперативни задаци:// //- упознавање ученика са радом са табелама у програму за обраду текста;// //- упознавање ученика са применом рачунара у области информација и комуникација;// //- упознавање ученика са основним елементима програма за графику и анимацију;// //- упознавање ученика са основним елементима програмирања;// //- упознавање ученика са различитим образовним софтверима.// =//САДРЖАЈИ ПРОГРАМА//=
 * //Циљ//** //образовно-васпитног рада изборног програма је да се ученици оспособе за коришћење рачунара.//

//РАД СА ТЕКСТОМ (10)//
//Рад са табелама (креирање табела, унос текста, форматирање, рад са текстом у табели, кретање по табели, уметање редова и колона, брисање редова и колона, спајање и дељење ћелија, ширина и висина редова и колона). Оквири и сенчење табеле. Уметање табела у стране са текстом и сликама. Уметање заглавља и подножја стране, броја стране, датума и времена. Прелом стране. Позадина стране. Подешавање формата папира и маргина. Преглед пре штампања. Штампање.//

//ИНТЕРНЕТ (4)//
//Појам глобалне и локалне рачунарске мреже. Повезивање на Интернет. Рад са основним услугама Интернета. Претраживање Интернета. Преузимање текста и слика са Интернета. Понашање на мрежи и заштита личних података. Сигурност на Интернету.//

//ГРАФИКА (10)//
//Извори дигиталних слика (цртање, сликање екрана, скенирање, фотографисање, преузимање са Интернета). Обрада слика. Типови записа дигиталних слика. Конверзија између формата. Припрема слика за штампу, екрански приказ и објављивање на Интернет странама.//

//АНИМАЦИЈА (3)//
//Основе анимације. Израда једноставне анимације.//

//ИЗБОРНИ МОДУЛИ (9)//
//Одабрана поглавља из програмирања или интерактивне графике.// //Програмирање// //Увод у програмирање. Типови података и декларисање променљивих. Основне команде програмског језика. Демонстрација могућности програмског језика.// //Интерактивна графика// //Упознавање ученика са програмима за рад са графиком и њихова употреба у реализацији и савладавању градива других предмета (математика, физика, техничко и информатичко образовање).// =//НАЧИН ОСТВАРИВАЊА ПРОГРАМА//= //Предмет има статус изборног. Анкетирање ученика врши се на почетку сваке школске године. Ако се ученици определе за овај предмет, похађају га до краја текуће школске године.// //Од пријављених ученика на нивоу школе, потребно је формирати групе од 15 до 20 ученика.// //Препоручује се да највећи број ученика по једном рачунару буде два.// //Ученички рачунари треба да имају основну конфигурацију, са паром слушалица и микрофоном због обраде мултимедијалних садржаја.// //У учионици од техничке опреме треба да се налази и један рачунар за наставника, успостављена веза са Интернетом, скенер, штампач и звучници.// //У складу са могућностима школе, препоручује се да сви рачунари у учионици буду умрежени и да учионица има један видео пројектор.// //Програмске садржаје треба остваривати првенствено кроз вежбе и практичан рад на рачунару. У циљу што оптималнијег усвајања знања препорука је да ученици имају по један час вежби сваке недеље или да се реализује двочас сваке друге недеље.// //С обзиром да ученици не морају похађати предмет у сва четири разреда, неки садржаји се морају тематски понављати и провлачити кроз више разреда да би се предвиђене теме што боље савладале. Ту се пре свега мисли на обраду текста која иде од почетног ка напредном нивоу, а затим на креирање и обраду мултимедијалних садржаја, као и на њихово уклапање у функционалну целину кроз пројектне задатке.// //Код тематске целине Рад са текстом главни акценат треба ставити на рад са табелама које нису обрађиване у петом разреду. Кроз примере и једноставне вежбе обрадити појмове редова и колона табеле, креирање табеле, појам ћелије, уметање редова и колона, брисање редова и колона, спајање и дељење ћелија, промену ширине и висине редова и колона. Обрадити, такође, кретање по табели, унос текста у табелу, форматирање текста унутар ћелије, копирање и премештање текста. Објаснити постављање разних врста оквира и сенчења ћелија табеле, као и аутоматско форматирање табела. Затим треба прећи на комплексније вежбе са табелама и објаснити уметање табела у стране са текстом и сликама. У оквиру исте теме ученици треба да овладају напреднијим техникама за обликовање страница као што су: уметање заглавља и подножја на страну, уметање броја стране, датума и времена, прелом стране, промена позадина стране. Наставну јединицу подешавања формата папира и маргина као и преглед папира пре штампања и технику самог штампања треба кратко поновити, у односу на пети разред и кроз задату вежбу проверити колико су ученици усвојили од презентованог садржаја.// //Препоручује се да се ова тематска целина обради у програмима Мицрософт Оффице Wорд или ОпенОффице Wритер.// //Тематску целину Интернет демонстрирати на примерима. Уколико школа нема техничке могућности за Интернет конекцију, рад са Интернетом показати на неколико страница смештених на хард диску, у оффлине режиму. Појам глобалне и локалне рачунарске мреже објаснити што је могуће једноставније. Повезивање на Интернет објаснити више теоријски, а уколико постоји могућност показати и практично. Не задржавати се на техничким детаљима. Циљ ове теме је да створи слику код ученика о Интернету и правилним начинима коришћења. Кроз практичан рад по задатку објаснити рад са сервисима Интернета (Wеб и електронска пошта), начине ефикасног коришћења сајтова за циљано претраживање Интернета, као и начине преузимања текста и слика са Интернета и њихово складиштење на меморијске јединице. Посебну пажњу посветити објашњавању структуре Wеб и електронске адресе. Детаљно образложити структуру електронске поруке, начинима креирања, чувања, брисања, читања и одговарања на примљену електронску пошту. Посебну пажњу посветити сигурном и безбедном претраживању интернета и сигурној и безбедној комуникацији. Обавезно ученицима објаснити значај заштите личних података при раду на Интернету и правила понашања на непознатим Wеб сајтовима. Посебно истаћи опасност од откривања личних података непознатим саговорницима на Интернету. Упутити ученике да питају родитеље и наставнике за савет у случају да нису сами у стању да одлуче да ли је нека активност на Интернету безбедна или не.// //У оквиру тематске целине Графика ученицима треба представити различите изворе дигиталних слика. Почети од креирања једноставних цртежа, затим објаснити сликање екрана и обраду тако добијених слика. Након тога треба демонстрирати поступак скенирања и фотографисања дигиталним фотоапаратом. Омогућити свим ученицима да стекну практично искуство у раду са скенером и дигиталним фотоапаратом. Поновити кроз вежбу преузимање слика са Интернета. Посебну пажњу посветити начинима обраде слика и детаљно објаснити промену димензија и резолуције слике, селекцију, копирање и одсецање делова слике, подешавање осветљења и колорита слике. За обраду ове теме суштински је важно да ученици усвоје сазнања о типовима записа дигиталних слика. Разјаснити појмове битмапирана и векторска графика и особине појединих формата. Обавезно ученике научити да разликују различите типове записа дигиталних слика и да врше конверзију из једног формата у други. Кроз вежбу показати ученицима како се врши припрема слика за штампу, екрански приказ и објављивање на Интернет странама.// //Препоручује се наставнику да битмапирану графику обради у програмима ПхотоСхоп или Гимп, а векторску графику у програмима Цорел Драw или ИнкСцапе. Треба, такође, укључити и друге програме који се уклапају у тему.// //За обраду појма Анимација издвојено је свега три часа и треба их ефикасно искористити на дефинисање самог појма, демонстрацију неколико примера и израду једноставне анимације на задату тему. Наставнику се препоручује рад са програмима Гиф Цреатор, Гиф аниматор или Мицрософт Пхото Сторy.// //У оквиру последње тематске целине пружа се могућност наставницима и ученицима који су заинтересовани за наставу Програмирања да почну са изучавањем неког од актуелних програмских језика. Наставницима се препоручује да програмске садржаје обраде у једном од следећа три програмска језика: Ц#, Јава или Висуал Басиц. У изабраном програмском језику потребно је објаснити ученицима типове података са декларацијом променљивих, као и линијску и разгранату структуру програма. Наредбу услова (ИФ-ТХЕН-ЕЛСЕ) и цикличну структуру (ФОР петља) представити преко примера.// //У одабраном програмском језику одрадити следеће једноставне вежбе:// //1) Унос два броја са тастатуре и исписивање њиховог збира и разлике;// //2) Унос два броја са тастатуре и исписивање већег (мањег) од њих;// //3) Унос два цела броја а и б, а затим, помоћу петље, испис свих целих бројева који се налазе између датих бројева;// //4) Калкулатор који омогућава извођење операција над унетим бројевима, како основних аритметичких (сабирање, одузимање, множење, дељење) тако и других које калкулатор омогућава (израчунавање реципрочне вредности, квадратног корена, степена). Овај задатак се може реализовати као Wиндоwс програм, уз употребу дугмића (Буттон) и поља за унос текста (ТеxтБоx).// //За ученике који не желе да се баве програмирањем, понуђене су занимљиве наставне теме из области Интерактивне графике. Овде ученицима треба демонстрирати рад са графиком у различитим програмима, нарочито оним који су бесплатни. Препоручују се програми ГеоГебра (примена програма у геометрији) и Гоогле СкетцхУп (примена у техничком цртању и архитектури). За реализацију ове наставне теме потребно је презентовати ученицима радно окружење програма и урадити једноставне примере. Од ученика захтевати самосталну израду вежби која је тематски повезана са градивом математике, физике или техничког и информатичког образовања које изучавају током школске године.// //Број часова који је предвиђен за сваку наставну област је оријентациони. Наставнику се оставља слобода да га коригује у извесној мери (2 до 3 часа по теми) уколико му је то потребно ради квалитетнијег савладавања програмских садржаја.//